ПОЯСНЮВАЛЬНА ЗАПИСКА
до проекту Закону України «Про створення конкурентних умов в оподаткуванні та стимулювання економічної діяльності в Україні»

1. Обґрунтування необхідності прийняття законопроекту
Відповідно до Указу Президента України від 23.07.2014 № 614/2014 створено Національну раду реформ, метою якої визначено стратегічне планування, узгодження позицій щодо впровадження в Україні єдиної державної політики реформ та їх реалізації. Відповідальним за проведення податкової реформи визначено Міністерство фінансів. 
З метою створення сприятливого податкового середовища, обговорення широкого кола ідей, пропозицій та напрацювань було створено Цільову команду з податкової реформи під головуванням Міністра фінансів, до складу якої увійшли представники виконавчої та законодавчої влади, бізнесу, наукових кіл, міжнародних експертів та громадськості. Цільова команда визначила принципи майбутньої податкової реформи:

СИСТЕМНІСТЬ – Податкові реформи мають бути комплексними та включати фундаментальні зміни в правилах та структурі оподаткування з тим, аби знайти правильний баланс між інтересами держави та бізнесу
НЕЙТРАЛЬНІСТЬ – Реформа податкового законодавства має забезпечити нейтральність для всіх галузей та уникати спеціальних податкових привілеїв або пільг, а також спеціальних вузькогалузевих податкових режимів, які ставлять у нерівні умови інші галузі 
ПРОСТОТА – Система оподаткування має включати лише мінімально необхідні податки, ставки, режими та якомога меншу кількість винятків та спеціальних режимів. Правила оподаткування повинні бути чіткими для розуміння та не мати подвійного трактування. Податкова реформа повинна бути якомога простіша та якомога радикальна
ПЛАТОСПРОМОЖНІСТЬ – Оподаткування має виходити з об’єктивної спроможності платників платити податки

ІНВЕСТИЦІЙНА ПРИВАБЛИВІСТЬ – Реформа податкового законодавства має запровадити такі ставки оподаткування, які б забезпечили сприятливі умови для ведення бізнесу в умовах світової економіки, залучення іноземних інвестицій, приріст капіталу для інвестування та створення нових робочих місць в Україні

ВІДПОВІДАЛЬНІСТЬ – Платник податку відповідальний за сплату податків, що надає можливість державі виконувати свої функції належним чином; держава відповідальна перед платниками податків за свої дії. Державні звіти щодо питань оподаткування публікуються на постійній основі.

ЕФЕКТИВНІСТЬ - Податкова система має стимулювати діяльність, інвестиції, роботу, створення робочих місць, конкурентоспроможність та економічне зростання, але не за рахунок окремих пільг та викривлень, а за рахунок створення системних умов для всього середовища. Ефективність означає також високий рівень стягнення податків з низькими адміністративними витратами

Крім того, з метою ефективного обговорення та врахування у роботі Цільової команди пропозицій платників податків, в форматі комунікаційних платформ Мінфіном було проведено 14 зустрічей з представниками галузей (Індустріальні платформи) та 6 зустрічей з представниками громадськості (Відкриті платформи), на яких було обговорено напрямки податкової реформи. 
Основними спільними проблемами різних індустрій було визначено:
•	високий рівень тіньової економіки;
•	нерівномірне податкове навантаження на бізнес;
•	значне навантаження на фонд заробітної плати;
•	велику частку контрабандної продукції на ринку;
•	нестабільність податкового законодавства. 
Крім того було наголошено на проблемних питаннях, пов’язаних із відшкодуванням ПДВ, запровадженням додаткового імпортного збору, непрозорою системою адміністрування податків.
Відповідно до окреслених вище проблем, спільно із громадськістю та бізнесом були визначені основні пріоритети податкової реформи:
•	зменшення податкового навантаження на фонд заробітної плати;
•	створення податкових стимулів для виведення бізнесу з тіні;
•	спрощення податкового законодавства;
•	стабільність податкового законодавства.

Загалом проведено 12 зустрічей Цільової команди, на яких було представлено та обговорено різні моделі податкової реформи, досвід європейських країн у проведенні реформ та узагальнено проект податкової реформи, який був представлений Міністром фінансів на Національній раді реформ 3 вересня 2015 року.

2. Мета і шляхи її досягнення
Мета податкової реформи – побудова простої, прозорої, справедливої податкової системи, що стимулює інвестиції, створює умови для сталого розвитку національної економіки з одночасним забезпеченням потреб Державного та місцевих бюджетів на виконання пріоритетних видатків.
Завдання податкової реформи – зменшити податкове навантаження на законослухняних громадян та чесний бізнес, та водночас повернути в податкове поле тих, хто ухиляється від сплати чи мінімізує податки. 
Законопроектом пропонується внести ряд змін до Податкового кодексу України, якими передбачається:
щодо податку на прибуток підприємств:
•	встановлення ставки податку на прибуток на рівні 18% у 2016 році та 17% - з 2017 року;
•	збереження «класичної» моделі оподаткування податком на прибуток, з одночасним запровадженням з 2016 року дієвого механізму для стимулювання нових інвестицій в  країні – «інвестиційного податкового кредиту»;
•	відмовитися від сплати авансових платежів по податку на прибуток.
щодо податку на доходи фізичних осіб:
•	уніфікація ставки ПДФО: у 2016 році – на рівні 18%, з  2017 року – на рівні 17% (чинна 15/20%);
•	встановлення податкової соціальної пільги у розмірі 0,5 однієї мінімальної заробітної плати (МЗП) для заробітних плат, розмір яких не перевищує розмір 3 МЗП (у 2016 році – 4134 грн.).
Крім того в рамках реформи передбачається:
•	встановлення єдиної ставки ЄСВ 20%;
•	підвищення максимальної величини бази нарахування ЄСВ до 25 мінімальних місячних заробітних плат;
•	скасування ЄСВ, що утримується із заробітної плати (доходу) робітників (фізичних осіб).

щодо податку на додану вартість:
•	залишення чинних ставок податку 20% на всі внутрішні операції та 0% на експортні;
•	збереження чинної ставки 7% для фармацевтичної продукції;
•	запровадження на 2016 рік перехідних умов у застосуванні сільгоспвиробниками спеціального режиму оподаткування, а саме – розподілу нарахованого ПДВ у такій пропорції: 75% - до державного бюджету, 25% - залишення у розпорядженні сільгоспвиробника; скасування такого спецрежиму з 1 січня 2017 року;
•	відновлення права на відшкодування ПДВ для усіх експортерів зернових та технічних культур;
•	збереження принципу першої події (постачання послуг/товарів, чи оплата) для визначення бази оподаткування, що відповідає існуючим правилам Директиви Ради 2006/112/ЄС про спільну систему ПДВ;
•	підвищення річного обороту для обов’язкової реєстрації осіб як платників податку на додану вартість з 1 до 2 млн. гривень;
•	удосконалення порядку відшкодування ПДВ з бюджету, який забезпечуватиме однакові вимоги та права для всіх платників податку, з урахуванням черговості подання платниками податку заявок на відшкодування податку;
•	запровадження офіційної публікації реєстру відшкодування ПДВ з відображенням у ньому даних про платника податку, заявлених до відшкодування з бюджету сум податку та стану їх відшкодування.

щодо спрощеної системи оподаткування:
•	оптимізація кількості груп платників єдиного податку з 4 до 3:
Група А – діюча І група (критерії залишаються незмінними);
Група В – об’єднано ІІ та ІІІ групу, для яких зменшено максимальний розмір доходу з 1,5 та 20 млн. грн. (відповідно) до 2 млн. грн.;
Група С – сільськогосподарські товаровиробники, для яких встановлюється додатковий критерій обсягу доходу обсяг доходу – не більше 2 млн. грн. в рік;
•	встановлюється обмеження щодо застосовування спрощеної системи оподаткування (групи А та В) для юридичних осіб;
•	для групи В встановлюються нові правила визначення бази оподаткування – дохід, визначений за прямим (Доходи – Витрати) або непрямим (Доходи – Доходи*коефіцієнт) методом;
•	встановлюється перехідний період, протягом якого розмір коефіцієнту буде знижуватись: 2016 рік – 0,85; 2017 рік – 0,85; 2018 рік – 0,65; 2019 рік – 0,45;
•	зміна ставок єдиного податку:
для групи А – підвищується максимальна ставка з 10 до 20% мінімальної зарплати (розмір визначають місцеві ради);
для групи В – ставка становить 18% бази оподаткування;
для групи С – ставки залишаються незмінними.
•	компенсація з місцевих бюджетів витрат платників єдиного податку на придбання реєстраторів розрахункових операцій у розмірі  75% вартості придбаних РРО.

щодо акцизного податку:
•	запровадження системи електронного адміністрування реалізації пального – введення акцизної накладної, як обов’язкового електронного документу, який складатиметься при здійсненні всіх операцій з реалізації пального на внутрішньому ринку;
•	об’єктом оподаткування акцизним податком визначити фізичний відпуск нафтопродуктів з АЗС, що дозволить унеможливити випадки реалізації на АЗС не облікованих обсягів пального, з яких не сплачений акцизний податок;
•	замінити адвалорну ставку податку з продажу нафтопродуктів на специфічну, оскільки при відпуску зі зберігання ціна відсутня; 
•	зміна бази оподаткування пального з кілограмів на літри приведених до температури 150С відповідно до загальноєвропейської практики;
•	доповнення переліку підакцизних видів пального товарними позиціями, які наразі є непідакцизними та можуть використовуватися для фальсифікації пального з метою мінімізації сплати акцизу;
o	збільшення ставок акцизного податку у 2016 році:
—	на алкогольні напої в 2 рази, 
—	пиво – в 2 рази;
—	тютюнові вироби – специфічної складової на 40%, адвалерної складової з 12% до 15%, тобто на 3 відсоткові пункти. Також змінюється база оподаткування адвалорної ставки. Податок пропонується застосовувати до максимальної роздрібної ціни, включаючи ПДВ (наразі без ПДВ). Зміна бази оподаткування відповідає законодавству країн ЄС; 
•	щорічне поступове збільшення до 2020 року ставок акцизного податку на алкогольні напої на 5% та тютюнові вироби на 7%. Це збільшення пропонується застосовувати додатково до щорічної індексації ставок податку відповідно до індексу споживчих цін. 
щодо екологічного податку:
•	індексація ставок на індекс споживчих цін (26,7%) та запровадження обов’язкової щорічної індексації ставок.
щодо рентної плати за використання надрами в цілях не пов’язаних з видобуванням корисних копалин, рентної плати за спеціальне використання лісових ресурсів та рентної плати за спеціальне використання води:
•	індексація ставок на індекс цін виробників (26,5%) та запровадження обов’язкової щорічної індексації ставок.
щодо рентної плати за користування радіочастотним ресурсом України:
•	індексація ставок на індекс споживчих цін (26,7%) та запровадження обов’язкової щорічної індексації ставок.
щодо рентної плати за використання надрами для видобування корисних копалин
•	визначення бази оподаткування газу природного за фактичною ціною реалізації, яка визначається як середня митна вартість імпортованого газу природного, що склалася у процесі його митного оформлення під час ввезення на територію України за податковий (звітний) період;
•	встановлення ставки оподаткування газу природного:
-- видобутого з покладів, які повністю або частково залягають на глибині до 5000 метрів (замість 55%) у розмірі 29%  (з 01.01.2018 – 20%);
-- видобутого з покладів, які повністю залягають на глибині понад 5000 метрів (замість 28%) у розмірі 14%  (з 01.01.2018 – 10%).
Одночасно,  з 01.01.2018 року передбачається запровадження надбавки до податку на прибуток у розмірі 15% для суб’єктів господарювання, що здійснюють видобування газу природного внаслідок реалізації інвестиційних проектів, які підготовлені та затверджені у порядку, визначеному Законом України “Про нафту і газ”, та є платниками рентної плати за користування надрами для видобування корисних копалин за газ природний (крім газу природного, що повинен бути реалізований суб’єкту ринку природного газу, на якого Кабінетом Міністрів України покладені спеціальні обов’язки для забезпечення загальносуспільних інтересів, газу природного з покладів на ділянках надр (родовищах) в межах континентального шельфу та/або виключної (морської) економічної зони України та газу природного, видобутого під час виконання договорів про спільну діяльність).
Об’єкт оподаткування надбавки до податку на прибуток розраховується шляхом коригування  об’єкта оподаткування з податку на прибуток.
щодо податку на нерухоме майно, відмінне від земельної ділянки:
•	запровадження підвищеного оподаткування для великих об’єктів житлової нерухомості (квартири площею понад 300 кв. м, будинки – понад 500 кв.м.) за ставкою 25000 грн. в рік за кожен такий об’єкт нерухомості;
•	підвищення максимальної ставки податку з 2% до 3% мінімальної зарплати за 1 кв. м нерухомості (рішення прийматимуть місцеві ради);
•	скасування пільг для: будівель промисловості та складських приміщень промислових підприємств; будівель та споруд сільськогосподарських товаровиробників;
щодо транспортного податку:
•	перегляд критеріїв віднесення до об’єкту оподаткування з прив’язкою до вартості та віку автомобіля: понад 1 млн. гривень, віком до 5 років (сьогодні автомобілі з об'ємом двигуна понад 3000 см. куб. віком до 5 років);
•	зміна порядку адміністрування транспортного податку:
-- перелік автомобілів вартістю понад 1 млн. грн. затверджується КМУ та розміщуватиметься на сайті Мінекономрозвитку (на базі методики, яка враховує марку, модель, рік випуску, тип та об’єм циліндрів двигуна, тип коробки передач, пробіг автомобіля);
-- визначається механізм призупинення податкового обов’язку по транспортному податку на період викрадення автомобіля.

При цьому також передбачається, що новий Податковий кодекс України набиратиме чинності з 1 квітня 2016 року. Крім змін, які впливають на формування дохідної частини бюджету 2016 року та які набирають чинності з 1 січня 2016 р., зокрема щодо встановлення  нових ставок податків і зборів.
Одночасно законопроектом пропонується встановити мораторій на внесення змін до податкового законодавства на період з 01.01.2016 по 31.12.2018 рр.

3. Правові аспекти
Дана сфера відносин регулюється Податковим кодексом України.
4. Фінансово-економічне обґрунтування
З урахуванням норм законопроекту надходження податків, зборів та єдиного соціального внеску оцінюються на 2016 рік в сумі 737,6 млрд. гривень.
5. Позиція заінтересованих органів
Законопроект стосується інтересів інших органів, а саме: Міністерства економічного розвитку і торгівлі, Міністерства аграрної політики та продовольства, Міністерства енергетики та вугільної промисловості, Міністерства соціальної політики, Міністерства юстиції та Державної фіскальної служби. 
6. Регіональний аспект
Проект Закону України не стосується питання розвитку адміністративно-територіальних одиниць.
61. Запобігання дискримінації
У законопроекті відсутні положення, які містять ознаки дискримінації.
7. Запобігання корупції
У законопроекті відсутні правила та процедури, які можуть містити ризики вчинення корупційних правопорушень.

8. Громадське обговорення
Проект Закону України потребує проведення консультацій з громадськістю.
9. Позиція соціальних партнерів
Проект Закону України потребує проведення консультацій із соціальними партнерами. 
10. Оцінка регуляторного впливу
Законопроект є регуляторним актом та потребує погодження з Державною регуляторною службою України.
101. Вплив реалізації акта на ринок праці
Проект не стосується питань впливу реалізації акта на ринок праці.
11. Прогноз результатів
Прийняття законопроекту сприятиме побудові простої, прозорої, справедливої податкової системи, що стимулюватиме інвестиції, створить умови для сталого розвитку національної економіки з одночасним забезпеченням потреб Державного та місцевих бюджетів на виконання пріоритетних видатків.